Srbija i ceo svet obeležavaju Dan primirja u Prvom svetskom ratu
![](https://niskevesti.rs/wp-content/uploads/2020/11/dan-primirja-u-prvom-svetsko-radu-foro-istorijski-arhiv.jpg)
Prošao je čitav vek kada je okončana do tada najveća klanica u istoriji čovečanstva, danas poznata kao Prvi svetski, a tada kao Veliki rat. I zato Srbija slavi Dan primirja, koji je zapravo dan pobede za sve zemlje koje su učestvovale u ratu protiv centralnih sila, Nemačke i Austro-Ugarske. Iako je podnela žrtve nesrazmerne svojoj veličini, Srbija tek od nedavno obeležava Dan primirja, koji je u Francuskoj i Velikoj Britaniji već više od sto godina najvažniji državni praznik, kazao je Niškim Vestima istoričar Boban Janković, arhivski savetnik Istorijskog arhiva u Nišu.
Dan primirja, kao državni praznik, ustanovljen je u znak sećanja na 11. novembar 1918. godine kada je u Francuskoj u specijalnom vagonu maršala Ferdinanda Foša u 11 časova potpisano primirje u Prvom svetskom ratu, koje je bilo na snazi sve do zaključivanja konačnog mirovnog sporazuma u Versaju 28. juna 1919. godine.
U Srbiji se od 2012. godine kao glavni motiv za amblem tog praznika koristi cvet Natalijina ramonda, ugrožena vrsta koja raste na istoku Srbije i na planini Nidže na najvišem vrhu Kajmakčalana na kojoj je srpska vojska, pod komandom vojvode Živojina Mišića, vodila žestoke borbe protiv Bugara, tokom stvaranja preduslova za proboj Solunskog fronta.
![](/wp-content/uploads/2020/11/Boban-Jankovic-225x300.jpg)
„Prekid neprijateljstava zvanično je stupio na snagu 11. novembra 1918 — jedanestog časa, jedanestog dana, jedanestog meseca. Suprotstavljene armije na zapadnom frontu počele su povlačenje sa svojih pozicija, a kanadski vojnik Džordž Lorens Prajs se smatra poslednjom žrtvom Prvog svetskog rata. Usmrtio ga je nemački snajperista u 10.58 časova, 11. novembra 1918. Posle Drugog svetskog rata, naziv praznika je promenjen kao Dan sećanja u zemljama britanskog Komonvelta i kao Dan veterana u SAD. Dan primirja je ostao zvanični praznik u Francuskoj i Belgiji“, priča Janković.
Zaraćene strane u Prvom svetskom ratu mobilisale su oko 70 miliona vojnika, a prema nekim procenama stradalo je približno 20 miliona ljudi.
„Kao glavni motiv za amblem ovog praznika koristi se cvet Natalijine ramonde, ugrožena vrsta u Srbiji. Ovaj cvet je u botanici poznat i kao cvet feniks. Osim ovog, u amblemu se pojavljuje i motiv trake Albanske spomenice, koja se nalazi iznad cveta. Preporuka je da se ovaj amblem nosi na reveru u nedelji koja prethodi prazniku, kao i na sam dan praznika“, istakao je Janković.
![](/wp-content/uploads/2020/11/dan-primirja-u-prvom-svetsko-ratu-2-foto-istorijski-arhiv.jpg)
Mnogi zamisle 11. novembar 1918. godine kao dan kada je pucnjava utihnula i kada su zemlje učesnice Prvog svetskog rata, barem države pobednice, mogle da odahnu. Ali Prvi svetski rat nije potpuno prestao u 11 časova.
„Istoričarka Tara Fin piše da je, ironično, samo 11. novembra bilo oko 11.000 stradalih, nestalih i povređenih. Dokument o primirju sastavio je francuski maršal i vrhovni komandant savezničkih vojski, Ferdinand Foš. Primirje je podrazumevalo prekid neprijateljstva, povlačenje nemačkih trupa iza granica, neuništavanje infrastrukture, razmenu zarobljenika, obećanje reparacija i uništavanje nemačkih ratnih brodova i podmornica. Predviđeno je da važi 36 dana, nakon čega bi bilo obnovljeno. Do zaključivanja konačnog mirovnog sporazuma u Versaju 1919. godine, primirje je obnovljeno četiri puta“, podseča istoričar Boban Janković.
Dragi čitaoci, ako želite da budete u toku i saznate prvi najnovije vesti iz Niša, preuzmite aplikaciju Niške Vesti za Android ili iPhone.